МІНІСТЕРСТВО РЕГІОНАЛЬНОГО РОЗВИТКУ ТА БУДІВНИЦТВА УКРАЇНИ

ДЕРЖАВНЕ ПІДПРИЄМСТВО
НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ І ПРОЕКТНИЙ ІНСТИТУТ МІСТОБУДУВАННЯ
«НДПІ МІСТОБУДУВАННЯ»

Ліцензія:
серія АГ № 576129	Замовник: Головне управління міського господарства Роменської міської ради
	
	Договір № 01-15/56-08.	

м. Ромни Сумської області 
Детальний план території
центральної частини міста

Том І
Пояснювальна записка 

Директор інституту							В.М. Онищенко

Керівник НПВ,  ГАП							Т.М. Каштанова

Київ  –  2011

Склад проекту:

Том І
Архітектурно-планувальний розділ
Економічний розділ
Транспорт і вулично-дорожня мережа

Том ІІ
Інженерні мережі та споруди
++
ІІ. Графічні матеріали

1.	Схема розташування території в плані міста
2.	План існуючого стану території М 1:2000
3.	ДПТ – основне креслення М 1:2000
4.	Схема планувальних обмежень та інженерно-будівельна оцінка території М 1:2000
5.	План червоних ліній М 1:2000
6.	Схема організації транспорту і пішоходів М 1:2000
7.	Схема інженерної підготовки території М 1:2000
8.	Схема магістральних інженерних мереж, споруд М 1:2000

Авторський колектив:

Каштанова Т.М.	Нач. НПВ регенерації історичних міст та ландшафтної архітектури, Головний архітектор проекту

Лугіна Т.В.	провідний архітектор

Пономаренко О.О.	архітектор І категорії

Пилипчук Н.О.	архітектор ІІ категорії

Воловик В.М.	гол. спеціаліст, економіст

Соковніна Н.Х.	Нач. науково проектного відділу інженерного захисту території та охорони середовища
Вдовиченко С.В.	гол. спеціаліст

Пашолак С.П.	інженер ІІ категорії

Рассказова І.М	провідний інженер відділу транспорту

Алексєєнко Р.В.	Нач. відділу інженерного обладнання

Шаркова Л.Г.	керівник групи

В розробці ДПТ прийняв активну участь гол. архітектор міста Ромни 
Литвиненко Ю.А.

Том 1.	Архітектурно-планувальний розділ. Економічний розділ.
Транспорт і вулично-дорожня мережа

ЗМІСТ

І. Пояснювальна записка:	стор.

І. Текстові матеріали:	

Вступ 	

Розділ 1. Аналіз існуючого стану 	
1.1. Містобудівні умови розташування території проектування 	
1.2. Історична довідка 	
1.3. Природні умови 	
1.3.1. Рельєф 	
1.3.2. Клімат .	
1.3.3. Геологічна будова .	
1.3.4. Гідрологічні умови .	
1.4. Містобудівна оцінка території .	
1.4.1. Природно-ландшафтна оцінка території .	
1.5. Характеристика землекористування .	
1.6. Характеристика планувального та функціонального використання території .	
1.6.1. Житловий фонд .	
1.6.2. Установи та підприємства обслуговування .	
1.7. Основні проблемні питання розвитку території .	

Розділ 2. Проектні рішення.	
2.1. Проектні рішення щодо планувального та функціонального використання території .	
2.1.1. Архітектурне-планувальне рішення .	
2.1.2. Житловий фонд .	
2.1.3. Установи та підприємства обслуговування .	
2.2. Вулично-дорожня мережа та пасажирський транспорт .	
2.3. Інженерна підготовка та інженерний захист території .	
2.4. Охорона навколишнього середовища та поліпшення екологічного стану території 	
Розділ 3. Техніко-економічні показники .	

ВСТУП

Детальний план території центральної частини міста Ромни Сумської області розроблено ДП "НДПІ містобудування" згідно завдання на розробку містобудівної документації від 28 вересня 2011р.
Замовник – Головне управління міського господарства Роменської міської ради.
Вихідні дані для проектування: топографічний план в масштабі 1:2000; копії топозйомки в М 1:500; матеріали містобудівної документації (генеральний план, містобудівні обґрунтування по м. Ромни, історико-архітектурний опорний план м. Ромни виконаний інститутом "НДІТІАМ" у 1987р.).
Проект виконан згідно ДСТУ – НБ.Б.1.1–8–2009 "Настанова щодо складу, змісту, порядку розроблення, погодження та затвердження детального плану території" з урахуванням змін у законодавстві, визначених у Настанові із застосуванням нормативних документів з питань планування територій, схвалених рішенням НТР Мінрегіонбуду України від 16.06.2011 №61.
Детальний план розробляється з метою:
– деталізації та уточнення положень генерального плану міста;
– формування принципов планувально-просторової організації забудови;
– встановлення червоних ліній та ліній регулювання забудови;
– виявлення та уточнення територіальних ресурсів для всіх видів містобудівного використання;
– визначення функціонального призначення параметрів забудови окремих земельних ділянок.
– уточнення містобудівних умов та обмежень;
– визначення потреб в підприємствах та установах обслуговування, місць їх розташування;
– визначення доцільності обсягів, послідовності реконструкції забудови;
– створення належних умов охорони і використання об'єктів культурної спадщини та об'єктів природно-заповідного фонду;
– узгодження приватних, громадських та державних інтересів при використанні територій;
– організації транспортного і пішохідного руху, розміщення місць паркування транспортних засобів;
– охорони та поліпшення стану навколишнього середовища;
– комплексного благоустрою та озеленення.
У детальному плані визначені етапи будівництва на 2015р. наступні 3 років (І черги) і розрахунковий строк будівництва (проектний період) 01 січня 2020р.

1.1.  Містобудівні умови розташування території проектування

Територія розробки ДПТ розташована в центральному районі міста Ромни. На території районна розміщується загальноміський центр, який включає в себе пам'ятки культурної спадщини, адміністративно-громадський центр, культурно-видовищьний центр, торговий центр, медічний центр. Крім того, в зону загальноміського центру включені сквери і бульвари, міський парк – пам'ятка садово-паркового мистецтва та стадіон.

1.2. Історична довідка
Місто Ромни – одне з найдревніших міст України, розташоване на південному заході Сумської області та 100 км від Сум на високому плато та омивається з трьох сторін водами тихоплинної Суми та Великого Ромену.
В VІІІ-Х ст. тут існувало сіверянське поселення Монастирище, з якого 1100р. тому виросло місто – фортеця Посульської оборонної лінії, що впродовж віків захищало південно-східні кордони Київської Русі.
Місто під назвою "Ромен" вперше згадується у Лаврентіївському літописі під 1096р. Десь в 1185р. хан Кончак, після перемоги над князем Ігорем, захопив всі фортеці Посульської лінії, а в 1239р. полчища Батия повністю зруйнували місто. Овіяні славою ратні подвиги роменців в боротьбі за нежалежність України в ХVІІ ст. У Визвольну війну 1648–1654рр. роменці одні з перших вступили до війська Богдана Хмельницького.
В Ромні взимку 1707р. знаходилась ставка війська гетьмана України І. Мазепи і шведського короля Карла ХІІ під час російсько-шведської війни. Хоч Ромни мав статус сотенного міста, але фактично з 1714р. став адміністративно-політичним центром Лубенського полку. Вигідне географічне розташування на перехресті важливих міжнародних торгових шляхів сприяють розвитку міста в ХVІІІ-ХІХ ст. як провідного економічного, культурного центру Лівобережжя, торгової столиці України, Російська цариця Катерина ІІ засновує в Ромні головну тютюнову контору.
До середини ХІХ ст. в місті відбувається славетний Іллінський ярмарок, на який з'їжджалось в окремі роки до 120 тис. чол., а товарообіг сягав 10 млн. крб. і Іллінський ярмарок за своїм значенням в Російській імперії поступався тільки Нижнегородському, він відігравав величезну роль у розвитку торгівлі в Україні, сприяв торгово-економічним зв'язкам Лівобережної України з Росією, Білорусією, Кримом, багатьма країнами Сходу, Європи. Ярмарок, як потужний чинник економічного і культурного розвитку, справив великий вплив на всі сфери життя Ромен і Роменського краю, сприяв розвитку будівництва, зростанню промислового виробництва, розвитку багатьох культурних традицій Роменщини. З Іллінським ярмарком пов'язане перебування в місті Ромен видатних акторів Михайла Щепкіна, Карла Соленика, великого російського композитора Михайла Глинки, художника Льва Жемчужникова і т. д. У 1845 році в Ромні, на знаменитому торжищі побував Тарас Шевченко.
До міста в 1874р. прокладається Лібаво-Роменська залізниця, яка з'єднала Лівобережну Україну з Балтійським морем і сприяла значному економічному зростанню регіону. В Ромни засновується один із перших в Україні механічний завод, починають працювати тютюнові фабрики.
Ромен, як повітовий центр в різні роки входив до складу Чернігівського намісництва, до Малоросійської, пізніше Полтавської губерні. В 1923–1931рр. Ромен – центр округи, згодом районний центр Чернігівської, а з 1939 року – новоутвореної Сумської області. З 1962 року Ромен – місто обласного підпорядкування, до нього вливаються навколишні села Засулля, Лозова, Процівка. Ромен зберіг славу культурно-мистецького і духовного центру Посулля. Саме тут 200 років тому відкривається одне з перших на Україні повітових училищ. До революції в місті діяли комерційне, духовне, реальне училища, жіноча гімназія. Впродовж ХІХ та на початку ХХ століття місто мало три драматичні театри, капела ім. Леонтовича, 12 православних церков, костел, 4 синагоги, громадську бібліотеку. 
Від Ромен минулих віків збереглись визначні архітектурні ансамблі:    Святодухівський собор, міська дума, реальне та духовне училище, земська лікарня, археологічні пам'ятки.
Сьогодні Ромни – один з провідних промислових центрів Сумщини. Місто має розгалужену транспортно-комунікаційну систему. Залізниця зв'язує місто з Дніпропетровськом, Сімферополем, Мінськом, Москвою, Санкт-Петербургом, через Ромни пролягають автошляхи від Курська до Полтави, Києва.

1.3. ПРИРОДНІ УМОВИ
1.3.1. Рельєф

Місто Ромни розташовано на правому підвищеному березі р. Сули. Північну окраїну міста омиває річка Ромен – права притока р. Сули.
У формуванні рельєфу приймали участь потужні потоки талих вод трьох обльодувань. Зараз формування рельєфу продовжується, на це вказує наявність великих обривчастих балок і ярів.
Найвищі ділянки рельєфу спостерігаються в центральній частині міста, де абсолютні відмітки досягають 160-165 м, найпонижені – в долині р. Сули і Ромена – від 112 до 115 м.
На території міста розвинута яружно-балочна мережа, яка характеризується інтенсивною ерозійною діяльністю. Глибина урізу балок досягає 
40-50 м. 
В геоморфологічному відношені район розташований в межах лівобережної рівнини Дніпра, з загальним нахилом місцевості на захід та південний захід. 
Рівнинний простір поділено долинами річок Сули та Ромен, в зв'язку з цим можна виділити два головних елемента мікрорельєфу:
І – водороздільна рівнина (плато);
ІІ – річна долина.
Річка Сула в межах міста змінює направлення своєї течії від майже широтного між с.с. Пустовойтівка і Аксютинці до майже мерідианального між с.с. Герасимовка і Аксютинці і південно-західного між с.с. Герасимівка, Засулля, Бобрик.
Така різка зміна направлення течії пояснюється, скоріш всього, наявністю Роменского підняття, котре огинає р. Сула.
В будові долини р. Сула виділяють заплаву і дві надзаплавні тераси. Заплава вузька (до 0,5 км), місцями розширюється до 1,5 км, часто заболочена і розчленована звиваючим руслом, рукавами річки й старицями. Підвищення заплави над рівнем води складає від 0,5 до 1,5 м. Абсолютні відмітки заплави 114-115 м.
Територія міжріччя і плато представляє собою пліоценову терасу, яка складена яскраво-кольоровими глинами і пісками. 
Річка Сула тече по східній околиці міста з південного сходу на північний захід. Русло річки мандрує по долині. Ширина русла коливається в межах 10-25 м.
Глибина річки досягає 1,5-2,0 м. Течія ріки повільна, швидкість в межень не перевищує 0,2 м/сек., в період повені – до 1 м/сек. Максимальні і мінімальні витрати річки складають 357 м3/сек. і 0,5 м3/сек. Максимальні відмітки рівня води досягають в середньому 115,5 м, мінімальні – 112,5 м.
В річку Сула з північно-східної окраїни міста Ромни впадає річка Великий Ромен. 
Направленість течії – з північного заходу на південний схід. Довжина річки 100 км. Русло річки пряме, по всій протяжності каналізоване. Середня ширина русла – 4-10 м. Глибина змінюється від 0,6 до 1,5 м. Швидкість течії 0,2-0,3 м/сек. Русло заростає очеретом, дно глиністе, замулене. Стік розподіляється слідуючим чином: весна – 60%, літо, осінь – 25%, зима – 15%. Максимальні витрати талих вод складають 42 м3/сек., мінімальні – 0,2 м3/сек.
Води річок Сула і Роменки можуть бути використані для технічного водопостачання міста і для зрошення прилеглих  сільськогосподарських угідь. 

1.3.2. Клімат
Місто Ромни розташоване в зоні Полісся. Характеризується посушливим кліматом з досить вираженою континентальністю.
Проектуємий район входить у другий кліматичний район. 

Кліматичні характеристики	І	ІІ	ІІІ	IV	V	VI	VII	VIII	IX	X	XI	XII	Рік	
Середньомісячні t повітря	-7,1	-6,7	-1,7	6,7	14,7	17,6	19,7	18,3	13,3	7,1	0,3	-4,9	6,4	
Абсолютний 
min. t	-36	-33	-28	-14	-6	0	5	2	-6	-9	-22	-33	-36	
Абсолютний
max. t	7	7	17	26	32	34	36	38	34	26	19	10	38	
Відносна вологість у %%	88	87	85	74	66	70	71	67	75	79	85	88	78	
Опади в мм	30	23	25	35	47	55	59	43	40	36	30	30	453	

Середньорічна t досягає 6,4о.
Найхолоднішим є січень (-7,1о), найтеплішим – липень (19,7о).
Початок осінніх заморозків спостерігається у другій половині вересня, кінець весняних заморозків – в кінці квітня або на початку травня.
Середня тривалість теплого періоду  складає 147 днів.
Глибина промерзання ґрунту складає 1 м.
Переважним напрямом вітру в зимовий період є східні, в літній – північно-західний.   
Середньорічна швидкість вітру складає 3,6 м/сек., взимку збільшується до 4,4 м/сек., влітку зменшується до 2,8 м/сек.
Вітри зі швидкістю 25 м/сек. можливі 1 раз за 20 років. 

1.3.3. Геологічна будова
В геоструктурному відношенні м. Ромни розташоване в зоні соляно-купольних структур, які відокремлюють північно-східне крило Дніпровсько-Донецької впадини від осьової різко зануреної частини.
Найстарішими є породи кристалічного фундаменту, які залягають на глибині 530 м і представлені гнейсами і гранодіоритами.
Вище залягають відкладення девоінського, пермського, триасівого, юрського та крейдової систем.
Юрська система складена тут з двох відділів – середнього та верхнього, які представлені синьою глиною, пісками, сланцевими глинами, котрі залягають на глибині 550-750 м.
Відкладення юрської системи переходять у відкладення крейдової системи, які представлені тут лише верхнім відділом. 
Нижня частина цієї товщі – сеноманський ярус , який виражений пісками та піщаниками з невеликими прошарками сірих глин. Верхня частина системи представлена мергельно-крейдовою товщою загальною потужністю 150-200 м.
Третичні відкладення представлені утвореннями бучакської, канівської, харківської і берекської свит, вапняками, пісками, піщаниками. Відкладення четвертичної системи представлені комплексом флювіоглянціальних відкладень – пісками і супісями, які розвинуті в долинах річок і на терасах, а також лесом та лесовидними суглинками, котрі розповсюджені на високих терасах і плато.   
У 1999 році АО "Суми-надра" був розроблений звіт інженерно-геологічних вишукувань зсувних процесів на території Сумської області, які виконані з метою створення системи геологічного моніторингу. Розроблена інженерно-геологічна карта Волинської зсувної зони (Яр Муховець). Виділена геолого-стратиграфічна номенклатура, яка виглядає таким чином:

gr IV(III)    	– сучасні (QIV) і древні (QIII) зсувні накопичення, потужністю 2 і більше метрів; 	
a IV	– сучасний алювій річкових (яро-балочних) русел;	
vd III	– верхньочетвертичні еолово-делювіальні відкладення, які розповсюджені на ділянках плато і високих надзаплавних терас: суглинки і супісі лесовидні леси;	
g, lg II	– середньочетвертичні льодовикові відкладення: морені, озерно-льодовикові та флювіоглянциальні утворення – суглинки, супісі, алеврити, піски;	
N2 – Q1	– пліоцен-нижньочетвертичні відкладення – глина червоно-бура, коричневато-бура, запісочена, яка переходить в суглінки, з домішками карбонатних стяжень; 	
N2 nh	– верхньопліоценові відкладення в межах новохарківської надзаплавної тераси – глина строката, яка переходить місцями в суглинки і супісі, з лінзами піску і карбонатними включеннями;	
P3 br   	– берекська світа: пісок кварцевий, дрібнозернистий, іноді з домішками глини.	

1.3.4. Гідрологічні умови
В районі м. Ромни виділяють слідуючі водоносні горизонти: четвертичний, неогеновий, верхніх шарів береки, нижніх шарів береки і харківської світи бучаксько-канівський, сеномана, нижньої крейди, юрський, тріаський, Пермський, девонський. 

Водоносний комплекс у відкладеннях четвертичної системи.
По умовам залягання і водонасичення в товщі четвертичних відкладень виділяють декілька водоносних горизонтів, які гідравлічно зв'язані. 
Водоносний горизонт алювіальних відкладень заплав річок залягають на глибині від 1 до 36 м, потужністю його від 1 до 16 м. Води без натиску, статичні рівні встановлені на глибині 0,5 – 6,0 м від поверхні. Продуктивність свердловин від 0,5 до 1,5 л/сек, питомий дебіт – 0,05 – 0,15 л/сек. Вода прісна, мінералізація 0,3 – 0,5 г/л. Із-за відсутності верхнього водоупору води легко можуть забруднюватись. Використовується четвертичний горизонт, головним чином шахтними колодязями; для ценралізованого водопостачання малопридатний із-за нижніх дебітів і можливість бактеріологічного забруднення. 
У товщі суглинків міститься малопотужний горизонт, який пристосований до лесовидних суглинків, потужність горизонтів не більше 5 м, глибина залягання 10 – 15 м. 
Водоносний горизонт відкладений пліоценової тераси має загальне розповсюдження, за виключенням долин р. Сула і Роменки. Водоутримуючими є дрібнозернисті піски. Потужність водоносного горизонту від 0,0 до 18,0 м, глибина залягання від 10,0 до 40,0 м. Водоносний горизонт потужний, величина напору складає 8,0 – 30,0 м. Живлення горизонту здійснюється за рахунок інфільтрації атмосферних вод. Водонасиченість широко змінюється. Дебіти свердловин – 0,5 – 3,0 л/сек., питомі дебіти – 0,0 – 0,2 л/сек. Горизонт використовується окремими відомчими свердловинами. Для централізованого водоспоживання горизонт не придатний із-за низького водонасичення горизонту. 

Водоносний горизонт відкладень верхньої береки скрізь розповсюджений, за виключенням невеликої площі соляно-купольної структури. Горизонт є головним джерелом водоспоживання м. Ромни, використовується  всіми свердловинами міського водозабору і відомчими експлуатаційними свердловинами. Глибина залягання покрівлі – від 25 до 70 м, підошви – від 75 до 125 м. Водоносний горизонт напірний. Висота напору – 20 – 50 м.
П'єзометричні рівні встановлюються на глибині від 1,5 до 55 м. Дебіти свердловин 0,5 – 8 л/сек., питомі дебіти – 0,1 – 0,33 л/сек.
Води гарної якості, прісні, але на території існуючого водозабору, води мають підвищену мінералізацію – 3,5 – 4 г/л.
Зустрічається мінералізація до 1 г/л.
Водоносний горизонт берекської і харківської світ розповсюджений скрізь. Глибина залягання горизонту від 100 д о150 м і від 140 до 400 м, потужність – 40 – 60 м. Горизонт напірний, висота напору – 120 – 140 м, п'єзометричні рівні встановлюються від 1,5 до 50 м від поверхні землі. Горизонт має високу водонасиченість. Дебіт свердловин складає 18 – 28 л/сек., питомий дебіт – 0,7 – 1,3 л/сек. Вода гарної якості, мінералізація складає 0,4 – 0,9 г/л, жорскість – 5 – 8 мг/екв.
Цей водоносний горизонт рекомендований як головне джерело водопостачання м. Ромни.

Водоносний горизонт бучаксько-канівської світи розповсюджений скрізь. Глибина залягання покрівлі – 150 – 400 м, підошви – 520 – 600 м, потужність – 200 – 400 м. Горизонт напірний, величина напору – 160 – 350 м, п'єзометричні рівні встановлюються на глибині від 6,0 м до 40 м. Водонасиченість різна у вертикальному і горизонтальному напрямках. У м. Ромни цей горизонт відкрити однієї свердловиною з дебітом 6,31 л/сек., питомим дебітом – 0,185 л/сек. Якість гарна, мінералізація досягає 1 г/л. В районі міста горизонт не використовується. 

Водоносний горизонт сеномана та нижньої крейди розповсюджений скрізь. Глибина залягання його 700 – 850 м, потужність 100 – 140 м, величина напору – 680 – 830 м. П'єзометричні рівні встановлюються на глибині 
10 – 25 м від поверхні землі. 
Інформації щодо якості води немає. Дебіт досягає 11 м3/год. 
Інші горизонти мають різну водонасиченість, високонапірні, але все характеризується високою мінералізацією від 5–10 до 250 г/л, води хлорідно-натрієві і хлорідно-кальцієві.
Водонасичення міста здійснюється двома способами:
1. Централізованим водопостачанням. 
2. Водопостачання з окремих експлуатаційних свердловин для господарсько-битових потреб промислових підприємств.
Орієнтовні запаси підземних вод слідуючі (зі звіту "Підрахунок запасів підземних вод м. Ромни" тресту "Київгеологія")
Експлуатаційні запаси підземних вод,  тис.м3/добу	
Категорія запасу	По вод. гориз. відкладень шарів верхньої береки	По вод. гориз. нижніх шарів береки і відкладень харківськ. свит	По вод. гориз. відкл. бучакської світи	Всього	
А	–	4,0	–	4,0	
В	0,54	8,0	0,55	9,1	
С	3,56	20,6	9,45	33,6	
Е	4,1	32,2	10,0	46,7	
Всього по категорії А+В+С				46,7	

Централізоване господарсько-питне водопостачання м. Ромни здійснюється міським водозабором з витратами води в кількості 1,5 – 1,7 тис. м3/добу. 
Більшість свердловин існуючого водозабору дають воду з мінералізацією від 3,5 г/л. Для центрального водопостачання розвідані і вперше вскриті високонасичені водоносні горизонти, які відносять до відкладень берксько-харківської і бучакської свит. 

1.4. МІСТОБУДІВНА ОЦІНКА ТЕРИТОРІЇ
1.4.1. Природно-ландшафтна оцінка
Головна частина міста Ромни розташована на підвищеному плато між річками Сули та її притоками Ромен і Лозова. 
Спокійний рельєф чередується з ярами, які впадають в долини річок. Природний нахил забезпечує вільний сток атмосферних опадів. 
Річкові долини в межах міста мають окремі заболочені ділянки.
По ярах спостерігаються зсувні процеси.
У 2004 році ЗАО "Суми-недра" був виконаний "Отчет о результатах режимных наблюдений за динамикой оползневых процессов, выполненных в пределах Путивльской, Роменской и Липоводолинской оползневых зон в 2004 году".
Причиною для проведення режимних спостережень стали складні погодні умови зимового і весняного періодів, в результаті яких значно збільшилась вологість грунтів. Це сприяло активізації зсувних процесів.
Режимні спостереження виконувались шляхом: 
– високоточних інструментальних замірів координат зсувних реперів теодолітів ЗТ5КП №61062 і світодальномером СТ-5 Блеск;
– візуальних спостережень за змінами інженерно-геологічної ситуації в межах стаціонарних ділянок.
В травні 2004 був виконаний один комплекс режимних спостережень на всіх 24 стаціонарних ділянках. 

Роменська зсувна зона.  У зв'язку з тим, що яр Муховець виконує роль природної дрени для міста Ромни необхідно заборонити звалище сміття на його схили. Сміття перекриває виходи грунтових вод. Засипка природних дрен приводить не тільки до підвищення рівня грунтових вод в межах правого борту Муховця, ділянки з підвищеним гідравлічного тиску підземного потоку, який може спроважувати виникнення зсувних процесів. 
Рекомендовано заборонити в прибровочній частині схилу виробництво земляних робіт споруд, в тому числі встановлення контейнерів, які впливають на статистичне навантаження на зсувонебезпечний схил. 
У центральній частині міста Ромни ділянки зсувів знаходяться в яру Моховець:
– 3 і 4-й провулки вул. Маяковського; район вулиці Кірова;
– район вулиць Базарний спуск – Червоний спуск.
Рекомендовано проводити регулярно (не менше одного разу на рік) візуальні та інструментальні спостереження. Доповнити ще ґрунтовими маяками існуючі мережі режимних інструментальних спостережень. 

1.5. ХАРАКТЕРИСТИКА ЗЕМЛЕКОРИСТУВАННЯ
Загальна площа території ДПТ складає 250 га, з врахуванням 50 метрової зони прилеглих територій – 300 га.
Сельбищна територія. Загальна площа сельбищної території в межах ДПТ складає 143,32 га, тобто 57,3%  території ДПТ.
На території кварталів багатоквартирної забудови та мікрорайонів проекти розподілу прибудинкових територій житлової забудови не виконувались. Однак проведено технічну інвентаризацію більшості земельних ділянок окремих будинків. Проте, більша частина вказаних земельних ділянок не надані у власність або користування і перебуває у комунальній власності. Виключення складають більша частина земельних ділянок садибних житлових будинків та незначна частина території установ та підприємств обслуговування.
В межах внутрішньоквартальних територій існують окремі земельні ділянки, стосовно яких надані документи на право користування або володіння:
- в кварталах багатоквартирної забудови 11,92 га, чи 11,2% багатоквартирної забудови;
- в кварталах садибної забудови – 34,74 га, чи 95,1% від садибної забудови.
Проведений аналіз свідчить, що більша частина сельбищної території (57,86 га) передана у власність або користування і у зв'язку з цим потребує вилучення у разі необхідності реконструктивних заходів. Таким чином, актуальним завданням є обґрунтування черговості реконструктивних заходів на землях, не наданих у власність чи користування, а також встановлення меж і підготовка технічних звітів по інвентаризації земельних ділянок скверів, парку, ділянок дитячих дошкільних закладів і шкіл для закріплення функцій цих територій та виключення можливості використання їх під інші функції.
Промислова територія в межах ДПТ складає 19,09 га, або 7,6% території в межах ДПТ. Відносно характеристик землекористування вона має наступні параметри:
–	надано документи на право користування або володіння – 5 га, чи 26,2% промислової території;
Матеріали базуються на даних чергового кадастрового плану станом на 12.2010р. та відображені на опорному плані ДПТ.

1.6. Характеристика планувального та функціонального використання території
Планувальна структура центрального району міста сформувалась історично та представлена замкнутим геометричними кварталами багатоквартирної забудови та хаотичною садибною забудовою.
Планувальна структура вулиць має вихід на сквери, парк (бульвар Шевченко, бульвар Московський, бульвар Жовтневої Революції). В мерідіальному напрямку через територію проектування проходять вул. Соборна та магістраль міського значення вул. Горького, в широтному напрямку – вул. Гетьмана Мазепи, вул. Коржівська.
Сельбищна територія. Функціональне використання території неоднорідне і включає квартали багатоквартирної забудови та садибну забудову. Квартали садибної забудови простягаються вздовж вулиць вул. Горького, вул. Маяковського і 1 пров. Маяковського, 1 пров. вул. Луценко, 2 пров. вул. Луценко, вул. Маяковського, 1 пров. вул. Маяковського, 2 пров. вул. Маяковського, 3 пров. вул. Маяковського т. і. Квартали садибної забудови примикають до території ярів, несприятливих до забудови. Садибна забудова є практично окремим житловим утворенням з дрібною сіткою житлових вулиць і проїздів шириною 5-7 м.
В кварталах між бульв. Шевченко, вул. Соборній, вул. Кірова, вул. Луценко розташована 3,5-ти поверхова забудова. Вздовж вулиць Пролетарської Солідарності, Петра Калнишевського, частина кварталу між бул. Маяковського, бул. Жовтневої Революції розташована 5–9 поверхова забудова.
Згідно з Генеральним планом м. Ромни та ДПТ центральної частини міста, виконаних інститутом "НДПІ містобудування" в 1990 році, квартали садибної забудови, з метою підвищення інтенсивності використання території, були запроектовані під реконструкцію (під багатоповерхову забудову). Дане рішення в нових економічних умовах не було реалізовано.
Містобудівна документація Генерального плану міста потребує коригування. Аналізуючи сучасний стан сельбищьної території міста в межах ДПТ відмічаємо: 
–	в цілому прибудинкові майданчики та інші об'єкти благоустрою внутрішньоквартальні знаходяться в занедбаному стані; 
–	частина житлового фонду, який знаходиться в комунальній власності, потребує ремонту.
Значну роль в композиції забудови району проектування відіграють пам'ятки культурної спадщини. Вознесенська церква, Святодухівський собор, Васил’ївська церква – височіючи над міською забудовою, виконують роль архітектурних акцентів в забудови міського центру. Значну роль в композиції забудови бульвару Маяковського відіграють лікарняний корпус (пам'ятка архітектури) та корпус психіатричної лікарні (пам'ятка архітектури).
Промислова зона включає території промислових підприємств, комунально-складські території, розташованих на окремих ділянках внутрішньоквартальної забудови. В межах ДПТ розташовані:
–	комбінат хлібопродуктів по вул. Горького;
–	продовольча база по вул. Московській; 
–	завод тракторних запчастин по вул. Гетьмана Мазепи;
–	гардино-тюлева фабрика по вул. Коржівській;
–	ЛТД "Рембудсервіс" та УТОС по вул. Маяковського.
Озеленені території загального користування (парк, сквери, бульвари). Зелені насадження представлені зеленими насадженнями загального користування (прибудинкове озеленення, сквери, бульвари) та міським парком – пам'яткою садово-паркового мистецтва.
Загальна характеристика озеленених території представлена в таблиці.
№ п/п	Озеленені території	Місце 
розташування	Одиниця виміру	Потужність	
1	Міський парк	між вул. Гетьмана Мазепи та бул. Шевченко	га	13,7	
2	Бульвари	бул. Шевченко, бул. Гетьмана Мазепи, бул. Московський, вул. Горького, вул. Жовтневої Революції	га	9,53	
3	Сквери		га	1,2	
4	Всього		га	24,43	

1.6.1.  ЖИТЛОВИЙ ФОНД
На 1 січня 2011р. житловий фонд м. Ромни становив 1138,4 тис.м2, в тому числі міський фонд становив 99,2%. У середньому на одного мешканця в місті припадає 24,3 м2 загальної площі житла. Частка приватного житлового фонду в загальному його обсязі склала 95,7%, на комунальний та державний фонд припадало - 4,3%. Майже весь житловий фонд (97,6%) розмішувався в житлових будинках, доля гуртожитків та житлових приміщень у нежилих будівлях в загальному обсязі житлового фонду становила 2,4% (26,7 тис.м2).
В 11,1 тис. житлових будинках розміщено 21,5 тис. квартир. Середній розмір однієї квартири в місті становить - 51,4 м2 загальної площі, та 35,4 м2 житлової площі. За кількістю кімнат усі квартири розподілилися таким чином: 27,3% - однокімнатні, 33,6% - двокімнатні, 30,7% - трикімнатні, 8,4% квартир мали чотири і більше кімнат.
На 1 січня 2011 р. в експлуатації знаходилось 0,5 тис.м2 ветхого та аварійного житлового фонду (в основному забудови до 1917 року), або 0,04% від усього житлового фонду, в якому проживало 46 осіб.
Житловий фонд міста в межах ДПТ станом на кінець 2010 року становив 315,6 тис. м загальної площі житла ( 27,7% від загальноміського ), де розміщено 6,9 тис. квартир (32,1% ). В структурі забудови по поверховості, в межах ДПТ, на долю будинків 4-5 та 9 поверхових припадає 74,2% житлового фонду, де проживає 10,5 тис. мешканців, коефіцієнт сімейності в цих будинках перевищує середній по місту при середній забезпеченості 22,3 кв. м загальної площі.
Крім згаданої території, додатково в межі проекту залучена територія довжиною в 50 метрів по периметру, тут проживає 3,5 тис. мешканців , існуючий житловий фонд становить 68,1 тис. кв. метрів.
Станом на 1 січня 2011 року, на одного мешканця припадає 22,6 м2 площі житлових приміщень в житлових будинках, нежилих будівлях та гуртожитках (цей показник не дає реальну картину забезпеченості населення, так як вона може в рази відрізнятись в різних по достаткам категоріях сімей).
Щільність населення складала 98 осіб/га. Середній розмір домогосподарства складала по даним статуправління в 2010 році - 2,45 чол.
Житлові проблеми для м. Ромни є вкрай актуальні. Розвиток житлового будівництва в останнє десятиріччя уповільнився і майже не торкнувся людей з середнім достатком, молодь, пенсіонерів (молодіжне кредитування, як і інші його види, зовсім не працює, потрібно перезапускати систему кредитування).
Перша і головна проблема для розвитку житлового будівництва низькі доходи населення міста що є основною проблемою для значної більшості мешканців міста, друга проблема — це відсутність соціального та доступного житла (враховуючи помірну рентабельність).
Перехід на ринковий шлях розвитку економіки України призвів до того, що держава перестала бути основним гравцем на ринку житла. Розмір державних інвестицій в житлове будівництво скоротився в державі в 60 раз. Тому основним напрямком фінансування галузі стало іпотечне кредитування, при якому квартира виступає в якості залогу, до повного погашення вартості квартири протягом 10-30 років, а також власні кошти юридичних та фізичних осіб. Приватизація житлового фонду в місті продовжує суттєво випереджала реформування системи управління ЖКГ. Приватизувавши, віддавши населенню тільки квартири, без власне будинків (горищ, підвалів, коридорів, тих же фасадів будинків) та прибудинкової території, ці фонди стали „нічийними", що призвело до подальшого погіршення стану житлового фонду. В середині 2000 років зрозуміли це, та почали виправляти ситуацію, одним із головних чинників цього процесу стало створення асоціації співвласників житла. Під вирішення проблем по витратам та обслуговуванню житла була підведена законодавча база, що вже дає позитивні результати.

Характеристика житлового фонду в межах ДПТ

Найменування	Кількість квартир (один.)	Мешканців, тис. чол.	Загальна площа, кв. м	Забезпечить, кв./людей	
Житловий фонд, всього	6895	13,98	315,7	22,58	
в тому числі:
садибна забудова	438	0,81	36,7	45,3	
багатоквартирна забудова	6457	13,17	279,0	21,2	
із неї:					
1–2–3 поверхова	1101	2,26	44,88	19,86	
4–5 поверхова	4237	8,26	171,22	20,7	
9 поверхова	1119	2,65	62,90	23,74	

1.6.2. Установи та підприємства обслуговування
Місто має соціальну культурно-побутову інфраструктуру, здатну задовольнити мінімальні потреби жителів і гостей м. Ромни.
В місті існує потенціал розвитку туристичної інфраструктури міста, яка створить позитивний ефект для подальшого розвитку соціальної сфери міста.
При всіх позитивних моментах розвитку міста існує і ряд обмежень :
1.	Невідповідність соціальної інфраструктури міста та інших послуг - як у фізичному, так і фінансовому аспектах.
2.	Непристосованість міста для життя людей з особливими потребами. Громадські та житлові будівлі, вулиці та хідники, зони загального користування міста часто зводяться та облаштовуються без врахування потреб людей з обмеженими фізичними можливостями.
3.	Недостатнє фінансування соціальних програми розвитку міста. Видатки на освіту, охорону здоров'я, соціальний захист населення складають незначну частку в загальному обсязі видаткової чистини міського бюджету.
Головною проблемою в місті є низька забезпеченість об'єктами соціальної сфери: дитячих дошкільних установ (забезпеченість % від норми), об'єктів фізкультури і спорту, установ культури (кінотеатри, клуби).
При цьому в місті виявлено декілька особливостей ринкового розвитку системи обслуговування в місті. Рівномірний розподіл об'єктів по території заміни вільне конкуренція, що призвано до скупчення об'єктів в центрі міста.
Прикладом такої конкуренції є перевищення нормативі ДБН 360–92** по продуктовим магазинам, більш ніж в п'ять разів (фактично існує 15,0 тис. кв. м торгової площі, при нормі – 2,4 тис. кв. м), перевищення нормативів також є по не продуктовим магазинам, підприємствам громадського харчування (ресторани, кафе, аптеки).
Сучасний стан об'єктів обслуговування
Об'єкти соціальної
сфери	Одиниця виміру	Існуюча ємність
01.012011р.	
Дитячі дошкільні установи	місць	310	
Загальноосвітні навчальні заклади	місць	2620	
Позашкільні установи	учнів	170	
Стаціонари усіх типів	ліжок	1380/248	
Поліклініки, амбулаторії, диспансери без стаціонару	відвідувань за зміну	843	
Аптеки	об'єктів	22	
Спортивні зали загального користування	м2 загальної площі	1126	
Басейни криті й відкриті загального користування	м2 площі дзеркала води	250	
Кінотеатри та відеозали	місць	430*	
Масові та універсальні бібліотеки	тис. од. збереження	138	
Клубні установи та центри дозвілля	місць	516*	
Магазини, всього	м2 торгової площі		
у тому числі:
магазин продовольчих товарів	м2 торгової площі	14983	
магазини непродовольчих товарів	м2 торгової площі	6151,6	
Ринкові комплекси	м2 торгової площі	2200	
Підприємства громадського харчування (ресторани, кафе)	місць	914	
Пожежні депо	пожежна автомашина	4	
Готелі	місць	104	
Громадські вбиральні	приладів	36	
Відділення зв'язку	об'єкт	1	
Нотаріальна контора	робоче місце	5	
*Великий зал кінотеатру в даний час не працює, не використовується за призначенням

1.7. Основні проблемні питання розвитку територій в мережах ДПТ

Проаналізувавши сучасний стан територіального розвитку територій ДПТ та прилеглу до неї 50 м зону, прийшли до висновку:
– практично відсутні територіальні резерви для розвитку;
– території, на яких можливо було вести подальше будівництво, надали в приватні руки землевласникам або землекористувачам;
– територія приватних підприємств використовується раціонально, значні площі віддані в оренду комерційним структурам;
– приватизація присадибних ділянок (95%) робить неможливим провести планувальні рішення на упорядкування забудови.

РОЗДІЛ 2. ПРОЕКТНІ РІШЕННЯ

2.1. Проектні рішення щодо планувального та функціонального 
використання території 

Проектні рішення ДПТ базуються на аналізі: 
– сучасного стану території;
– ландшафтної складової території – ярко вираженим рельєфом;
– рішень Генерального плану.
До роботи містобудівних умов і планувальних обмежень, що були враховані при розробці ДПТ району, віднесені:
– санітарно-захисні зони існуючих промислових та комунально-складських об'єктів;
– червоні лінії існуючих і намічених на перспективу магістральних вулиць і доріг;
– межі землеволодінь і землекористувань для подальшої забудови, надані новим землевласником, або землекористувачем згідно з останніми рішеннями Роменської міської ради;
– зони охорони пам'яток культурної спадщини, функціонально-планувальна організація території базується на положеннях державних нормативів з урахуванням наявної містобудівної ситуації:
– сельбищна територія включає зону багатоповерхової забудови (від 2 до 9 поверхів) та зону садибної забудови.
Зона садибної забудови – в існуючих межах забудови. Проектом передбачено збереження планувальної структури, що склалася, та розміщення необхідних за розрахунком об'єктів обслуговування.
Зона багатоповерхової житлової забудови (2-9 поверхів) розташована в межах існуючих житлових кварталів.
Промислова зона включає території наступних промпідприємств:
– завод тракторних запчастин;
– комбінат хлібопродуктів;
– гардинно-тюлева фабрика;
– продовольча база;
– ЛТД "Рембудсервіс".
Зона земельних насаджень загального користування включає міський парк, сквери, бульвари. Зелені насадження на територіях лікарняного комплексу, та психіатричної лікарні та садибної забудови доповнюють цілісну композицію зелених насаджень районна проектування. Міський парк – пам'ятка садово-паркового мистецтва – розглядається як цілісна композиція розподіляється на підзони з переважним характером їх використання:
– меморіальна зона;
– зона культурно-масових заходів;
– зона тихого відпочинку, прогулянок;
– фізкультурно-спортивна зона;
– господарська зона.

2.1.1.  АРХІТЕКТУРНО-ПЛАНУВАЛЬНЕ РІШЕННЯ

Проектом передбачено збереження планувальної структури, що склалася, з частковим коригуванням червоних ліній та ширини проїжджої частини магістралей та вулиць відповідно їх класифікації.
В результаті архітектурно-ландшафтного аналізу і композиційного зонування території, що ґрунтується на виявленні візуальних пішохідних і транспортних зв'язках між забудованими і природно-ландшафтними частинами району, проектом передбачено виділення:
– головних мередиальних архітектурно-планувальних вісей (вул. Горького, вул. Соборна, бул. Жовтневої Революції) вздовж яких розміщуються основні композиційні вузли, об'єкти громадського призначення і високі домінанти. 
– поперечних вісей (вул. Коржівська, бул. Шевченко, бул. Московський) для забезпечення зв'язку кварталів існуючої багатоповерхової забудови з парковою зоною;
– допоміжних вісей – для забезпечення прямих виходів через бульвари до паркової зони.
Проектні рішення детального планування території спрямовані на підвищення інтенсивності і ефективності використання території за рахунок більш повного і раціонального її використання. При прийняті рішень по розміщенню об'єктів на 1 чергу ураховувались містобудівні обґрунтування, виконані раніше та затверджені міською радою. Основними заходами щодо реалізації цих напрямів є:
– ущільнення екстенсивної забудови;
– реконструкція або перебазування існуючих об'єктів, що не відповідають сучасним вимогам їх експлуатації;
– реконструкція та впорядкування сельбищних територій.
Передбачено зміни в кількості характеристиці територій закладів освіти:
– збільшення території загальноосвітніх навчальних закладів з резервуванням територій під будівництво двох дошкільних навчальних закладів – на 140 місць – І черга, та 240 міст – на проектний період, оскільки існуючих закладів цього напрямку не достатньо;
– відновлення роботи за призначенням будинку культури;
– реконструкція існуючої школи і прибудовою;
– благоустрій площі прилеглої до Святодухівського собору та Васил’ївської церкви;
– реконструкція службового складського приміщення під торгівельно-розважальний комплекс;
– благоустрій парку, скверів та бульварів;
– благоустрій прибудинкових територій та дитячих майданчиків.

2.1.2.  Житловий фонд

Для забезпечення населення житлом, поліпшення його якості та доступності, а також підвищення середньої житлової забезпеченості до не менш як 26 кв. м. на одну особу планується збільшити загальну площу житлового фонду на 84,5 тис. м2, в т. ч. за рахунок садибної забудови на 17,0 тис. кв. м.
Передбачається поступове нарощування обсягів житлового будівництва з доведенням щорічного введення в експлуатацію житла не менше 9 тис. м2, в тому числі частка соціального життя повинна бути не менше 900 м2 (10%), доступного – 2,7 тис. м2 (30%).
Вибуття житлового фонду прогнозується в обсязі 1,0 тис. м2, застарілого житлового фонду, що пов'язано з його фізичним та моральним зносом. Це 1–2 поверхові багатоквартирні будинки, та пристосований малоповерховий гуртожиток (в цих будинках проживає біля 50 чол.). Вибуття житлового фонду можливе також за рахунок переобладнання перших поверхів в нежитлові. 
Житловий фонд міста Ромни під кінець розрахункового періоду наближається до 400 тис. м2.
Житлове будівництво передбачається за рахунок підвищення щільності внутрішньоквартальної забудови:
– реконструкції існуючого житлового фонду;
– на вільних внутрішньоквартальних майданчиках з врахуванням вимог Державних будівельних норм.
На ділянках садибної забудови передбачається прибудова реконструкція існуючої забудови за рахунок коштів землевласників.
Буде поліпшуватись комфортність квартир, передбачається збільшення середнього розміру квартир при новому будівництві. Будуть впроваджуватись прогресивні архітектурно-планувальні, конструктивні та інженерні рішення житлових будинків з використанням енерго-ресурсозберігаючих технологій. 
Згідно вимогам щодо енергозбереження та підвищення експлуатаційної надійності житла необхідна реконструкція (сапація) багатоквартирних житлових будинків індустріального домобудування.
Показники щільності населення на території житлових кварталів в 1,5 рази вище нижньої межі, яку запропоновано для міст з чисельністю до 50 тис. чол., і становить 98 чол/га (в ДБН 360–92** к цей показник 60-70 чол/га.).
В проекті з врахування сельбищної території щільність населення збільшується до 102 на кінець І черги та до 108 чол/га на кінець розрахункового періоду.
Щільність населення в присадибній забудові збільшиться, орієнтовно, з 22 чол./га до 30 чол./га.
Гостро стоїть проблема забезпечення житлом 2,3 тис. мешканців міста, які стоять на квартирній черзі. За кошти міста цю проблему прийняти дуже непросто.
Структура житлового будівництва по поверховості встановлена в залежності від екологічних, архітектурно-планувальних, інженерно-будівельних та конкретних умов кожного майданчика. Поверховість нового будівництва відповідає існуючій структурі житлового фонду за поверховістю.
Середня поверховість центральної частини міста збільшується з 2,6 до 3,6 поверхів.
Структура забудови, по типам будинків (малосімейні), типа квартир повинні враховувати сімейну структуру населення на квартобліку.
Обсяги загальної площі житлового будівництва, структура квартир буде уточнюватись на стадії проектування конкретних будівель.

Нове житлове будівництво на території ДПТ.

	Найменування кварталів для забудови	Всього, 
тис. кв. м	в т. ч. 
на І чергу	
1.	Вул. Корчувате – вул. Луценко – вул. Кірова ( примикає до Соборної площі)			
	- 4 пов. житловий будинок на 40 квартир	2,4	2,4	
	- 5 пов. ж/б на 30 кв. ( 2 секції)	1,8	1,8	
2.	Вул. Пушкіна – пров. Лермонтова – Р. Люксембург – вул. П.Калнишевського			
	- 9-пов. ж/б на 60 кв.	3,6	3,6	
	- 4-пов.ж/б на 60 кв.	3,6	-	
	- 5-пов. ж/б на 24 кв.	1,7	-	
3.	Вул. Руденко – вул. Пушкіна			
	- 4-пов.ж/б на 35 кв.	2,5	-	
	- 4-пов.ж/б на 25 кв.	1,8	-	
	- котедж	0,3	0,3	
4.	Вул. Коржівська – ІЦучки – вул. Пушкіна – вул. П.Калнишевського			
	- 3 пов.ж/б на 18 кв.	1.3	-	
5.	Вул. Шевченко – вул. Пролетарської Солідарності			
	- 7 пов. ж/б на 60 кв.	4,2	-	
	- 7 нон. ж/й на 25 кв.	1,5	1,5	
	- 7 пов. ж/б на 60 кв.	4.2	-	
	-5 пов. ж/б на 100 кв.	6,0	6,0	
	- 2 пов. 4 котеджа	1,0	1,0	
6.	Вул. Гетьмана Мазепи			
	- 6 пов. ж/б на 50 кв.( рек. адм. будинку)	3,0	з,о	
7.	Вул. Щучки – вул. Коржівська – бульв. Шевченко –вул. П.Калнишевського			
	- 4 пов. ж/б на 12 кв.	0,7	0,7	
	- 4 нон. ж/о па 30 кв.	2,1	-	
	- 4 мов. ж/о па 40 кв.	2,8	-	
8.	Вул. Коржівська – Щучки			
	- 7 пов. ж/б па 60 кв.	3,6	3,6	
	- 3 - 4 пов. ж/б на 30 кв.	2,1	-	
	- 4 пов. ж/б на 12 кв.	0,7	-	
9.	Вул. Луценко – пл. Соборна – бульв. Ільченко			
	- 4 пов. ж/б на 40 кв.	2,4	2,4	
10.	Вул. Коржівська – вул. Луценко – бул. Жовтневої революції			
	- 3 пов.ж/б на 40 кв. х 3 од. = 120 кв.	8,4	-	
	- 5 /б на 96 кв.	5,8	5,8	
	Всього багатоквартирна	67,5	32,1	
	Індивідуальний (присадибний)	17,0	7,0	
	Всього в межах ДПТ (250 га)	84,5	39,1	

2.1.3.  Установи та підприємства обслуговування

Проведення ефективної соціально-економічної політики, яка забезпечуватиме достатній рівень життя для різних верств населення, визначає необхідність всебічного підходу до оцінки та теоретичного осмислення процесів розвитку міста Ромни.
Важливу роль у цих процесах відіграє організація системи громадського обслуговування та вдосконалення архітектурно-типологічної структури закладів і підприємств цієї системи.
Стан мережі громадського обслуговування в місті зумовлений економічною кризою, що помітно вплинуло на їх проектування і будівництво.
Під час проектування системи громадського обслуговування в умовах ринкових відносин виявлені наступні тенденції:
–	перехід від рівномірного розподілу послуг до вільної конкуренції, коли витискаються слабкі, а великі об'єкти концентрується в центральному районі м. Ромни;
–	розташування системи обслуговування, коли в районі можуть з'явитися заклади одного виду, орієнтовані на різні майнові верства населення.
В умовах ринкових відносин, що складаються, для контролю над формуванням системи обслуговування та організації мережі об'єктів громадського призначення розрахунок проведений  на основі певного соціального мінімуму забезпеченості закладами та підприємствами обслуговування.
Розраховані в проекті показники є обов'язковими для міста будуть збільшуватись в перспективі. Враховуючи проведений на підставі Державних будівельних норм ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських населень". Ці розрахунки при погодженні проекту будуть допомагати місцевій владі орієнтуватись в об'єктами обслуговування населення.
Реалізацію закладеного в проекті соціального мінімуму повинна забезпечити адміністрація міста шляхом пошуку інвесторів на будівництво об'єктів. Якщо такий інвестор відсутній, то це ляже додатковим тягарем на бюджет міста.
Нижче в таблиці приведено пропозиційні показники потреби в закладах громадського обслуговування до 2020 року.

Прогнозні показники потреби у послугах та інфраструктурних потужностях соціальної сфери
Об'єкти соціальної сфери	Одиниця виміру
	Нормативи ДБН 360-92**	Існуюча ємність
01.01.2011р.	Розрахункова потреба на	Потреба	
				першу чергу 01.01.2016р.	розрахунковий період 01.01.2021р.	одиниця виміру	%	
Установи народної освіти	
Дитячі дошкільні установи	місць	Установлюється залежно від демографічної структури поселень, приймаючі розрахунковий рівень забезпеченості дітей дошкільними установами у межах 85%	310	530	590	280	90,3	
Загальноосвітні навчальні заклади	місць	Установлюється залежно від демографічної структури поселень, приймаючі 100% рівень забезпеченості дітей до 15 років. Охоплення дітей 6-річного віку та старшої вікової групи (ІІІ ступінь) визначається органами державного управління освітою 	2620	2460	2560	–	–	
Позашкільні установи	учнів	15,3% від загальної кількості школярів ІV-VIII класів	170	190	200	30	17,6	
Установи охорони здоров'я та соціального забезпечення 		
Стаціонари усіх типів	ліжок	14,15	1380/248	–/259	–/270	70	12,3	
Поліклініки, амбулаторії, диспансери без стаціонару	відвідувань за зміну	24	843	439	458	–	–	
Аптеки	об'єктів	0,09	22	4	4	–	–	
Фізкультурно-спортивні споруди	
Спортивні зали загального користування	м2 загальної площі	98	1126	1793	1872	746	66,3	
Басейни криті й відкриті загального користування	м2 площі дзеркала води	48	250	878	917	667	366,7	
Установи культури і мистецтва	
Кінотеатри та відеозали	місць	25	430	457	478	48	11,2	
Масові та універсальні бібліотеки	тис. од. збереження	4,5	138	135	136	–	–	
Клубні установи та центри дозвілля	місць	35	400*	640	669	229	67,3	
Підприємства торгівлі, громадського харчування й побутового обслуговування	
Магазини, всього	м2 торгової площі	230	21134,6	6900	7130	–	–	
у тому числі:
магазини продовольчих товарів	м2 торгової площі	80	14983	2400	2480	–	–	
магазини непродовольчих товарів	м2 торгової площі	150	6151,6	4500	4650	–	–	
Ринкові комплекси	м2 торгової площі	40	2200	584	604	–	–	
Підприємства громадського харчування (ресторани, кафе)	місць	40	914	584	604	–	–	
Установи комунального господарства	
Пожежні депо	пожежна автомашина	1/20000 чол.	4	4	4	–	–	
Готелі	місць	4,8	104	211	216	112	52	
Громадські вбиральні	приладів	1	36	18	19	–	–	
	
Відділення зв'язку	об'єкт	0,39	1	6	6	–	–	
Нотаріальна контора	робоче місце	7/30000 чол.	5	5	5	–	–	
Примітка: Розрахунки потреб у розвитку підприємств та установ громадського обслуговування виконанні відповідно до державних будівельних норм "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" ДБН 360-92** та з врахуванням різних категорій населення.
Існуюча ємність закладів охорони здоров'я в чисельнику дає інформацію по загальній ємності в місті, знаменнику ємність яка необхідна для мешканців в межах проекту.
*Будинок культури в даний час не працює, великий зал кінотеатру на 400 місць враховано, вважаємо, що ці заклади не поміняють свою функціональну приналежність до закладів культури і будуть працювати.

2.2. Вулично-дорожня мережа та пасажирський транспорт

Вулично-дорожню мережу центральної частини міста Ромни формують магістральні вулиці регульованого руху, бульвари та житлові вулиці. На сьогоднішній день технічні параметри більшості вулиць не відповідають нормативним вимогам,  тому на розрахунковий строк необхідно провести реконструкцію вулиць із розширенням проїзних частин.

Технічні параметри основних вулиць

№	
Назва вулиці	Ширина проїзної частини, м
(існуючий стан)	Ширина проїзної частини, м
(проектний період, після проведення реконструкції)	
1	Горького	3,7	7,5	
2	Гетьмана Мазепи	3,0 - 5,0	6,0 – 7,0	
3	Пролетарської Солідарності	5,0	7,5	
4	Щучки	2,5	6,0	
5	Коржівська	3,75	7,5	
6	Луценко	3,5	6,0	
7	Кірова	3,5	6,0	
8	Пушкіна	3,5	7,5	
9	Петра Калнишевського	3,5	6,0	
10	Рози Люксембург	3,5	6,0	
11	Руденко	3,5	6,0	
            
В першу чергу необхідно провести реконструкцію проїзних частин вулиць, по яких відбувається обслуговування території центральної частини м. Ромни пасажирськім транспортом.
Лінії руху автобусу (мікроавтобусу) проходять по вул. Горького,  Гетьмана Мазепи, Коржівській, Пролетарської Солідарності, Соборній, Кірова, Луценко, Маяковського, бульвару Московському та бульвару Шевченка.
На проектний період додатково до існуючих, передбачені лінії руху автобусу (мікроавтобусу) по вул. Коржівській (продовження),  Пушкіна та Щучки.
Зупинки автобусів (мікроавтобусів) розміщуються на відстані одна від одної 400-600м. (відповідно до ДБН 360-92**).
Для забезпечення безпеки руху транспорту і пішоходів на перетині магістральних вулиць передбачено світлофорне регулювання, а також наземні пішохідні переходи типу «зебра» по вулично-дорожній мережі  в місцях, де відбувається перетин транспортних та пішохідних потоків. 
На розрахунковий період загальна кількість індивідуального транспорту в межах ділянки, що розглядається даним проектом, становить 4530 одиниць (із урахуванням 50-метрової зони – 5730 одиниць).     
Постійне зберігання автомобілів мешканців багатоповерхової забудови передбачено в гаражах, що розміщуються частково в межах території району проектування, частково в смузі відводу залізниці та за межами району проектування на прилеглих ділянках. Необхідна ємність гаражів для постійного зберігання індивідуального транспорту на проектний період становить - 4200 машино-місць. Мешканці садибної забудови зберігатимуть індивідуальні автомобілі безпосередньо на присадибних ділянках.    
Тимчасове зберігання автомобілів здійснюється на відкритих автостоянках безпосередньо біля закладів культурно-побутового обслуговування. 
Загальна ємність проектних відкритих автостоянок для тимчасового зберігання транспорту становить 48 машино-місць, необхідна площа території складає – 0,12 га.

Розрахунок територій автостоянок

№	Найменування закладів	Кількість
машино-місць	
Площа, га	
1	Стаціонари усіх типів	7	0,0175	
2	Спортивні зали	7	0,0175	
3	Басейни криті і відкриті	17	0,0425	
4	Кінотеатри	7	0,0425	
5	Готелі	10	0,025	
6	Разом	48	0,12	

Основні техніко-економічні показники

№	Найменування показників	Одиниці виміру	Кількість	
1	Протяжність магістральних вулиць	км	4,5	
2	Протяжність житлових вулиць	км	2,6	
3	Щільність вулично-дорожньої мережі	км/км2	2,8	
4	Протяжність ліній руху автобусу	км	5,7	
5	Щільність мережі ліній автобусу	км/км2	2,3	
6	Кількість індивідуального транспорту в межах ділянки	одиниць	4530	
7	Кількість індивідуального транспорту із урахуванням 50-метрової зони	одиниць	5730	

2.3. Інженерна підготовка та інженерний захист території
Інженерна підготовка території – це комплекс заходів щодо забезпечення придатності території м. Ромни для містобудування, захисту її від несприятливих і антропогенних явищ та поліпшення екологічного стану.
Комплекс заходів інженерної підготовки території центральної частини міста Ромни визначається на підставі інженерно-будівельної оцінки території з урахуванням функціонального зонування, планувальної організації, а також прогнозу екологічних змін навколишнього середовища.
Заходи з інженерної підготовки розподілені на загальні та спеціальні.
Загальні – це вертикальне планування, яке виконується для забезпечення відводу поверхневих вод, організації руху транспорту, створення умов для спорудження інженерних мереж, благоустрою та озеленення.
Найвищі ділянки рельєфу спостерігаються в центральній частині міста, де абсолютні відмітки досягають 160-165 м. Яр Муховець утворює круті схили більше 15%. Наявність великих обривчастих балок і ярів свідчить про продовження формування рельєфу.
Детальним планом території передбачається відселення будинків, які знаходяться на зсувонебезпечній території – район 1 та 3-го.

ІНЖЕНЕРНО-БУДІВЕЛЬНА ОЦІНКА ТЕРИТОРІЇ
Згідно ДБН 360-91** проведена інженерно-будівельна оцінка території (див. таблицю), а також графіку "Схема планувальних обмежень та інженерно-будівельна оцінка території".

2.4. ОХОРОНА НАВКОЛИШНЬОГО СЕРЕДОВИЩА 
ТА ПОЛІПШЕННЯ ЕКОЛОГІЧНОГО СТАНУ ТЕРИТОРІЇ
Згідно нормативно-правових актів України здійснення проектних робіт, які передбачені для забудови, вимагає дотримання основних положень нормативних документів, які спрямовані на охорону і відродження водних екосистем та встановлення безпечних умов проживання.
Основним джерелом негативного впливу на навколишнє середовище є виробничі комплекси, не забезпечені нормативними санітарно-захисними зонами.
Проектом передбачено комплекс робіт з охорони навколишнього середовища:
-	ПАТ Роменський завод "Тракторозапчастина" - 100 м;
-	станція Ромни Полтавської дирекції залізничних перевезень - 100 м;
-	Роменський завод "Буддеталь" Південної залізниці - 100 м;
-	ДП ДАК "Хліб України" - 100 м;
-	ПП "Спецкомплскт" (фабрика спецодягу "ГТОС") - 50 м;
-	ЛТД фірма "Рембудсервіс" - 50 м;
-	Локомотивне депо - 50 м;
-	ТОВ "Роменський завод продтоварів" (вул. Прокопенка - 50 м);
-	ТОВ "Талантром" - 50 м;
-	ПАТ "Роменська ГТФ" - 50 м;
-	Філія "Роменський меблевий комбінат" - 50 м;
-	завод "ТехноМашСервіс" - 50 м;
-	від дороги державного значення санітарні розриви - 50,0 м;
-	від дороги місцевого значення - 25 м.
В складі генерального плану розроблена "Схема планувальних обмежень та інженерно-будівельна оцінка території" М 1:10000.
Таблиця 1. Інженерно-будівельна оцінка території

Природні фактори	Сприятливі будівництва	С	Індекс	Малосприятливі для будівництва	індекс	Несприятливі для будівництва	Н	індекс	
	Оцінка фактора		Оцінка фактора		Оцінка фактора		
Ухил рельєфу	0,5-8%	А1	менше 0,5; 8-15%	А2	більше 15%	А3	
Інженерна геологія. Грунти	Допускають зведення будівель і споруд без влаштування штучних основ і складних фундаментів	І1	Потребують влаштування нескладних штучних основ і фундаментів	І2	Потребують влаштування складних штучних основ і фундаментів	І3	
Затоплюваність	Незатоплювані повенями	З1	Затоплюваність менше ніж на 0,5 м повеневи-ми водами 1% забезпеченості і незатоплюваності повеневими водами І-4% забезпеченості	З2	Затоплюваність більш ніж на 0,5 м повеневими водами 1% забезпеченості	З3	
Грунтові воли	Допускають будівництво без проведення робіт по зниженню рівня ґрунтових вол або влаштування гідроізоляції	Г1	Потребують проведення нескладних заходів по зниженню рівня ґрунтових вод (влаштування гідроізоляції)	Г2	Потребують проведення особливо складних заходів по зниженню РГВ більше ніж на 0,5 м	Г3	
Заболочуваність	Відсутні або незначна затоплюваність, допускає можливість осушення звичайними методами	Б1	Наявність заболоченості, потребують виконання нескладних інженерних заходів по осушуванню	Б2	Значна заболоченість, торфяники шаром 2 м, вимагається проведення складних заходів по осушенню	Б3	
Заторфсза-ність	Відсутня	Т1	Товщина шару торфу і сильно заторфованих Фунтів не повинна перевищувати 2 м	Т2	Сильно заторфовані грунти І терфи, потужність 2 м і більше	Т3	

РОЗДІЛ 3. ОСНОВНІ ТЕХНІКО-ЕКОНОМІЧНІ ПОКАЗНИКИ
	Показники	Одиниці
виміру	Існуючий стан	Перша черга	Проектний
період	
1	2	3	4	5	6	
І	Територія в межах
проекту	га	250,00	250,0	250,0	
	у тому числі:					
1	Житлові квартали та мікрорайони	га	143,32	143,32	143,32	
	утому числі:					
	а) квартали багатоквартирної забудови та мікрорайони(з урахуванням гуртожитків)	га	106,8	106,8	106,8	
	б)квартали садибної забудови	га	36,52	36,52	36,52	
1.2	- ділянки установ та підприємств обслуговування (крім підприємств і установ мікрорайонного значення)	га	23,43	23,43	25,40	
1.3	- зелені насадження загального користування (крім насаджень мікрорайонного значення)	га	24,43	25,4	25,40	
1.4	- вулиці, площі (крім вулиць, доріг мікрорайонного значення)	
	
17,49	
18.00	18,00	

	Території, ділянки забудови іншого призначення (офісно-ділові, виставкової, виробничої, промислової, комунально-складської то що)		19,09	19,09	18,80	
1.5	- інші території	га	22,24	20,76	19,48	
2.	Населення					
2.1	Чисельність
населення,всього*	тис. чол.	13,89/3,5*	14,6/3,7	15,1/4,0	
	у тому числі:					
	- у садибній забудові	тис. чол.	0,79/0,39	0,94/0,44	1,1/0.55	
	- у багатоквартирній забудові (з врахуванням гуртожитків)	тис. чол.	13,1/3,11	13,66/17,86	14,0/3,45	
2.2	Щільність населення	чол./га	98	102	105	
	у тому числі:
- у садибній забудові	чол./га	22	27	36	
	- у багатоквартирній	чол./га	124	128	132	
3.	Житловий фонд					
	Житловий фонд, всього	тис. м2загальноі
площі кв./%	315,7/100,0	354,3	399,2	
	Розподіл житлового фонду (загальної площі) за видами забудови					
	- садибна	тис. м2/%	36,7/11,6	43,7/12,3	53,7/13,5	
	- багатоквартирна, всього	тис. м2/%	279,0/88,4	310,6/87,7	345,5/86,5	
	Із неї:					
	- малоповерхова (1-3 пов.)	тис. м2/%	44,9/14,2	46,2/13,0	54,9/13,7	
	- середньо поверхова(4-5 поверхів)	тис.м2/%	171,2/54,3	190,3/53,7	207,6/52,0	
	- багатоповерхова (6 поверхів та вище)	тис. м2/%	62,9/19,9	74,6/21,0	83,0/20,8	
	Середня поверховість	поверх	2,6	3,0	3,6	
	Середня житлова забезпеченість	кв. м/люд.	22,6	24,3	26,4	
	у тому числі:					
	- у садибній забудові	кв. м/люд	46,5	46,5	48,0	
	- у багатоквартирній забудові ( з урахуванням гуртожитків)	кв. м/люд	21,3	23,5	24,3	
	Вибуття житлового фонду, всього	тис. кв.м загальної площі	–	0,5	1,0	
	у тому числі:					
	- застарілого житлового фонду	тис. м2/%	–	0,5	1,0	
3.6	- придатного в зв'язку з реконструкцією	–	–	–	–	
3,7	Існуючий житловий фонд, що зберігається		315,7	315,2	314,7	
	Житлове будівництво, всього	тис. кв.м	–	39,1	84,5	
	у тому числі за видами:					
	- садибна забудова	тис. кв.м		7,0	17,0	

	- багатоквартирна забудова, всього	тис. кв.м		32,1	67,5	

	Із неї:					

	- малоповерхова	тис. кв.м		1,3	11,8	
	-середньоповерхова	тис. кв.м	—	22,1	35,6	

	- багатоповерхова	тис. кв.м	—.	8,7	20,1	

	Доступне житло	тис.кв.м	—	9,6	20,3	

	Середня поверховість багатоквартирної житлової забудови	поверх	–	4,5	6,5	

	Кількість квартир (будинків)в одноквартирній забудові, що проектується	н.д.	—	70	170	

	Кількість квартир в багатоквартирній забудові, що проектується	шт	—	513	1027	
4.	Установи та підприємства обслуговуванні!					
	- дошкільні установи, всього	місць	310	530	590	
	на 1000 чол.	місць	22,1	36,3	39,1	
	- загальноосвітні школи,
всього	місць	2620	2460	2560	
	на 1000 чол.	місць	149,7	143,2	137,2	
	Поліклініки:					
	всього	відвід, за зміну	843	439	458	
	на 1000 чол.	відвід, за зміну	28,1	27,5	27,2	
	Стаціонари (лікарні) усіх типів					
	всього	відвід, за зміну	1380	259	270	
	на 1000 чол.	відвід, за зміну	31	31	30,7	
	Спортивні зали:					
	всього	1 м2 підлоги	1326	1793	1872	
	Басейни	кв.м дзеркала води	250	878	917	
	Бібліотеки:					
	всього	тис.один.зберіг.	138	135	136	
	на 1000 чол.	тис.один.зберіг.	3,1	3,9	3,1	
	Магазини продовольчих товарів, всього	тис. м2 торг. площі	14983	2400	2480	
	на 1000 чол.	тис. м2 торг. площі	337	335	333	
	Магазини непродовольчих товарів, всього	тис. м2 торг, площі	6151,6	4500	4650	
	на 1000 чол.	тис. м2
торг. площі	205	205	205	

	Супермаркети, торгівельні центри	тис. м2 торг, площі	-	-	-	

	Підприємства громадського харчування	пос. місць	914	584	604	

	на 1000 чол.	пос. місць	65	40	40	

	Установи побутового
обслуговування:					

	всього	тис. роб. місць	78	110	135	

	на 1000 чол.	роб. місць	4,5	6,0	7,1	

	Пожежне депо	Об'єктів, машин	4	4	4	

	Пошти		1	1	2	

	Банки (відділення банків)		10	10	10	
5	Транспорт					
	Протяжність магістральних вулиць	км			4,5	
	Протяжність житлових вулиць	км			2,6	
	Щільність вулично-дорожньої мережі	км/км2			2,8	
	Протяжність ліній руху автобусу	км			5,7	
	Щільність мережі ліній автобусу	км/км2			2,3	
	Кількість індивідуального транспорту в межах ділянки	одиниць			4530	
	Кількість індивідуального транспорту із урахуванням 50-метрової зони	одиниць			5730	
* В чисельнику чисельність населення в кордонах ДПТ, в знаменнику в 50 м зоні.